![Ruska ekonomija – kratkoročna prognoza](/api/image/getgrayliteraturecoverimage?id=document_cover-page-image_1026851.jpg)
Ruska ekonomija – kratkoročna prognoza
U ovom i narednom članku izložiću svoje viđenje kratkoročnih idugoročnih izgleda ruske ekonomije.
More...We kindly inform you that, as long as the subject affiliation of our 300.000+ articles is in progress, you might get unsufficient or no results on your third level or second level search. In this case, please broaden your search criteria.
U ovom i narednom članku izložiću svoje viđenje kratkoročnih idugoročnih izgleda ruske ekonomije.
More...
Razgovor sa Nicholasom Mulderom, autorom knjige „The Economic Weapon. The Rise of Sanctions as a Tool of Modern War / Ekonomsko oružje: Razvoj sankcija kao alata savremenog ratovanja“ (Yale University Press 2022), vodio je Nick Serpe.
More...
„Ja sam zao čovek“, tako počinju Zapisi iz podzemlja. U prvom delu Dostojevski iznosi moral podzemlja nasuprot, recimo, prosvećenosti. Moral zato što je u podzemlju poželjno biti zao i dobro stideti se zbog toga. Ovaj ću deo ostaviti po strani bez obzira na to što je beskrajno zanimljiv, ali za neki drugi napis. U drugom delu on prenosi priču nepoznatog čoveka iz podzemlja o podzemnom moralu.
More...
Ne bi li svaki imperijalizam, uvijek pod ciničnom egidom uvođenja demokracije potlačenom narodu, trebao biti jednako ogavan? Ali eto nije američka invazija na Irak ili trajna izraelska na Palestinu, unatoč golemim razaranjima i stradanjima civila, nikada izazvala takvu reakciju Evropljana kao kada je ruski car silom ušao u Ukrajinu. I „probudio“ uspavane birokrate kršćanske Evropske Unije čije članice odjednom dahću jedinstveno, ujedinjene u golemom strahu jer ruski šef ima ono nešto ubojito što može upotrijebiti kad god mu se ćefne. I nije to rat u Bosni i Hrvatskoj kada je srpski Putin sličnom mantrom o spašavanju Srba od ustaša i balija godinama razarao te države, dok je EU nijemo promatrala i odbijala slati oružje ugroženim narodima. Također u srcu Evrope. Zato jer Slobodan Milošević nije imao nuklearni arsenal kojim bi iz Beograda mogao napucati Ajfelov toranj u Parizu. Pa se i pokolj u Srebrenici promatrao, iz blizine, kao unutrašnja stvar zaraćenih „bandi“, a i pobijeni Bošnjaci bili su muslimani…
More...
Ne mogu živjeti bez prošlosti, premda razumijem da se ona nikada doslovno ne ponavlja. Ali ako se okolnosti mjesta i vremena promijene, reakcije poznatih ljudi ostaju relevantne, omogućuju vam da oblikujete svoje stajalište ili odbacite tuđe.
More...
Njih dvojica pripadaju Generaciji Z. Rođeni su četvrt veka posle havarije u „Memorijalnoj elektrani Vladimir Iljič Lenjin“, koja će u sećanju sveta ostati označena kao Černobiljska katastrofa. U radijusu od 30 kilometara, neposredno nakon eksplozije, formirana je Zona isključenja – zona smrtonosne opasnosti od radijacije po živi svet. U vreme njihovog rođenja, dotrajavao je stari sarkofag kojim je bio zaštićen havarisani reaktor br. 4 i otpočela je gradnja nove zaštitne kupole u visini od 100 metara koja bi trebalo da ovo mesto, na kome još ima radioaktivnog plutonijuma, obezbedi za narednih sto godina. Ipak, nuklearna elektrana u Černobilju nije tek tako prestala da postoji. Na reaktoru br. 2 izbio je požar 1991, posle čega je on zauvek isključen. Reaktor br. 1 prestao je sa radom 1996, dok je reaktor br. 3. tek 2000. godine isključio Leonid Kučma, tadašnji predsednik Ukrajine. Posledice nuklearne katastrofe neposredno je osetilo preko 5 miliona ljudi, pre svega onih u Ukrajini i Belorusiji, ali i u Centralnoj i Jugoistočnoj Evropi. Svakako i u današnjoj Rusiji, ali do tih podataka je teško doći.
More...
Eh, da Zelenski i Putin mogu da razgovaraju kao Vučić i Erdogan. Erdogan ode u Prištinu i tamo kaže da će podržati učlanjenje Kosova u NATO. Ovdašnji ministar inostranih poslova (ili možda unutrašnjih poslova) krene da hitno uruči takozvanu protestnu notu Turskoj. Ali mu Vučić kaže, sačekaj malo da pozovem Erdogana i pitam ga šta je hteo da kaže. Pozove Vučić Erdogana, Erdogan mu sve lepo objasni i Vučić onda kaže – cepaj protestnu notu, sve je u redu.
More...
Apel žena za mir inicirale su feministkinje i mirovne aktivistkinje iz Hrvatske 24. veljače 2022., prvog dana invazije Rusije na Ukrajinu, a dosad (8. veljače) ga je podržalo gotovo 500 feministkinja i mirovnih aktivistkinja iz postjugoslavenskih zemalja i svijeta. Apel je odmah upućen najvišim državnim institucijama u Hrvatskoj i svijetu (od Predsjednika RH, predsjednika Vlade RH do UN-a, Vijeća Europe i Europske unije), veleposlanstvima Ukrajine i Ruske Federacije u Hrvatskoj kao i Republike Bjelorusije, te međunarodnim feminističkim i mirovnim mrežama i organizacijama (War Resisters‘ International, Bund für Soziale Verteidigung, European Women’s Lobby, V-Day, Josei no kōdō nettowāku, International Fellowship of Reconciliation, Quaker Peace and Service i dr.).
More...
U Beogradu je u petak 4. marta u organizaciji desničarskih udruženja održan protest podrške Rusiji u njenom napadu na Ukrajinu, kojem je prisustvovalo više hiljada građana. Dok je Generalna skupština UN usvajala rezoluciju kojom je najoštrije osudila rusku agresiju protiv Ukrajine (sa 141 glasova za (uključujući Srbiju), 35 uzdržanih i 5 protiv (Rusija, Belorusija, Severna Koreja, Eritreja i Sirija)), dok se širom sveta odigravaju masovni antiratni protesti, dotle u Beogradu to čine samo Žene u crnom. Dok hiljade ljudi na protestu podrške Rusiji skandiraju „Kosovo je Srbija, Krim je Rusija“, Vučićev režim izigrava umerenost. O tabloidima i društvenim mrežama nemam snage da pričam.
More...
Od kada je započeo rat u istočnoj Ukrajini, zapadni mediji su usmjeravali relativno malo pažnje na lidere proruskih paravojnih formacija u tom regionu. Posljedica standardnog zapadnog portretisanja Putinovih ideoloških jurišnika kao krvožednih i bezosjećajnih ruskih nacionalista bila je da se doskora malo znalo o njihovim decenije dugim ratnim biografijama.
More...
Svuda je rat. Nikada od završetka Drugog svetskog rata ova tvrdnja nije zvučala tačnije nego danas. Nova kultura rata je u usponu. Nemačka želi da ponovo zavoli bombu. Političari i mediji nameravaju da odviknu građane Nemačke od njihovog pacifizma. Ako zagovarate nenasilje kao Margot Käßmann, postajete predmet sprdnje. To moramo da zaustavimo. Cinici, koji misle samo o ratu, započeli su borbu za naše duše.
More...
U sredu uveče, 23. februara, moji prijatelji i ja smo otišli u bioskop u Kijevu da vidimo novi film ukrajinskog reditelja, lepo smo večerali i popili flašu dobrog vina, a zatim otišli u krevet. Legli smo u postelju kao uspešni ljudi srednje klase sa planovima mesecima unapred, kao građani bilo koje evropske zemlje. U četvrtak ujutru trebalo je da ustanem rano, obučem belu košulju, uđem u avion i odletim za Vilnjus da predstavim svoju novu knjigu na književnom sajmu. Ukratko, sasvim normalan život, poput onog stotina miliona drugih Evropljana.
More...
Ovaj rat nije počeo sada, već 2014. Zapad to nije želeo da shvati i ponašao se kao da se ništa strašno ne dešava. Svih ovih godina, pokušavao sam da svojim javnim nastupima i pisanjem objasnim ljudima ko je zapravo Putin. Nije mi pošlo za rukom. Ali sada se Putin sam predstavio.
More...
Koliko je opasna pretnja nuklearnog rata? Veoma, ako se o tome razmišlja racionalno. Ovo naravno nije nepoznato u teoriji igara od fon Nojmana do posebno Tomasa Šelinga.
More...
Eh, kakav nesrećan sticaj okolnosti. Bez ikakvih zlih namera prema narodu Ukrajine, sasvim indiferentni prema Putinu, koreografi među navijačima – neka bude da su navijači – Crvene zvezde dosetili su se kako u nedelju uveče sa stadiona da pošalju poruku… zaista, kome? Kažu, svom timu i uzgred navijačima Partizana. Istina, poruka je bila nešto složenija: da bi se ispravno razumela, zahteva fotografsko pamćenje i dobro poznavanje istorije domaće kinematografije. Dakle, ima jedan film Slobodana Šijana iz 1982, snimljen po pozorišnoj drami Dušana Kovačevića iz 1972: zove se „Maratonci trče počasni krug“. A u filmu ima jedna scena (uskrsnuća) na groblju: i baš tu scenu hteli su da dozovu u sećanje i iskoriste za svoju poruku navijači Zvezde.
More...
Mihail Borisovič Hodorkovski, bivši vlasnik JUKOSA-a, posetio je Donjeck. Kada je izrazio želju da uđe u zdanje oblasne administracije koje su okupirali separatisti, na ulazu su ga zaustavili maskirani ljudi s obrazloženjem da se on „o svim događajima u Donbasu može obavestiti putem ruskih sredstava javnog informisanja“. Prošlo je dva sata od ovog nemilog slučaja, a gospodin Denis Pušilin, nekada rukovodilac donjecke finansijske piramide MMM, a danas na čelu samozvane Donjecke narodne republike, na lako pucketanje moćnih prstiju Rinata Ahmetova, brže-bolje je dotrčao u hotel Donbas-palas, ne bi li se sreo sa Hodorkovskim.
More...
Bila sam u Ukrajini krajem januara. Provela sam tamo neko vreme s Natalijom Gumenjik i Pjotrom Ruzavinom. Natalija je jedna od vodećih ukrajinskih novinarki, a Pjotr je ruski istraživački novinar. Njih dvoje su u braku. Posle jedne večere, Pjotr je rekao, „Ne mogu da zamislim vazdušne napade na Kijev“. Jezik mi je bio brži od pameti: „Da, isto kao što je bilo nemoguće zamisliti ih u Beogradu“. Mislila sam na NATO kampanju bombardovanja u Jugoslaviji koju sam pratila na terenu. Bila sam u Beogradu kada su prve bombe pale na grad, kada se nezamislivo pretvorilo u stvarnost. Pjotr je u to vreme bio srednjoškolac, ali znao je o čemu govorim. „To nam stalno ponavljaju ovi odozgo“, rekao je, misleći na propagandiste iz Kremlja, koji vazdušnu kampanju iz 1999. koriste kao presedan i opravdanje za svoje postupke.
More...
Smatra se da ko god nije pristalica konsenzusa o neophodnoj pobedi zapadnih vrednosti u Ukrajini, i plaćeničko izveštavanje o tome smatra lakrdijom, sigurno je podlegao muževnom šarmu Vladimira Vladimiroviča Putina.
More...
Neko je rekao Ukrajina nije ni Bosna niti Kosovo. Zaista, reč je o najvećoj evropskoj zemlji, po teritoriji, ako se računaju samo one koje su u celini na evropskom kontinentu. Ima stanovništvo od oko 45 miliona. Doduše, u sporu je sa znatno većim susedom, ali i tako posmatrano to nije tek neki od balkanskih sporova. Evropska, pa i svetska, bezbednost su ulog ovog spora. Šta je predmet spora?
More...
Despite the obvious irregularities in the electoral process in Belarus and the brutal use of force against peaceful protesters, three out of the five leaders of the Eastern Partnership countries hastened to congratulate Alexander Lukashenko on his victory. The European Union has expressed its traditional concern and has already announced sanctions. And Russia, although it supports the regime, is in no hurry to take action. What did Belarusians expect from their neighbors and Europe? What should the next steps be? And how will the situation affect the entire Eastern Partnership region? Belarus is the central topic in the new issue of our Digest, as well as of the international expert discussion on September 4. Also in this issue: the first candidates and blocs came forward in the upcoming elections in Moldova and Georgia. Quarantine is not an obstacle to the beginning of the electoral process and high-profile layoffs in the anti-corruption bodies in Ukraine. A wedding during an epidemic became pretext for a political scandal in Azerbaijan. Armenia has focused on its national security. All the main events of the month in the Eastern Partnership are analyzed in the Think Bridge Digest. //// CONTENT: Analytica: Border Tensions between Armenia and Azerbaijan: Military and Political Implications // Azerbaijan: Authorities’ War on Two Fronts // Armenia: Public Health Crisis Improves, but Defense Concerns Continue // Belarus: Pre-Election Repressions and Economic Voluntarism // Georgia: Opposition Unites ahead of Elections // Is Moldova Still “Learning” How to Be Independent and Democratic? // Ukraine on the Brink of New Political Season // Eastern Partnership Civil Society Forum News
More...