![„…Hacsak nincsenek komolyabb érveik...” (Plutarchos és a zsidók)](/api/image/getissuecoverimage?id=picture_2012_38475.jpg)
„…Hacsak nincsenek komolyabb érveik...” (Plutarchos és a zsidók)
„Plutarchos, akit az ókor legkiválóbb egyiptológusának nevezhetnénk...” – jellemezte a Peri Isidos kai Osiridos szerzőjét Dobrovits Aladár hetvenhét évvel ezelőtt. Persze jó néhány más antik szerző tiltakozhatott volna ez ellen is, Hérodotostól (vagy akár már a platóni Timaiostól) kezdve. Ugyanígy sok auctor vitathatná el Plutarchostól a „legkiválóbb hebraista” minősítést is. Igen számosan írtak ugyanis már őt megelőzően a zsidó népről, vallásról, kultúráról görög vagy római olvasóknak, görögül vagy latinul. E szerzők vonatkozó részleteit gyűjtötte össze a teljesség igényével Menahem Stern, az utóbb arab terroristák által meggyilkolt izraeli tudós, aki a judaisztikának és a klasszika- filológiának egyaránt nagymestere volt. Gyűjteményének2 két vaskos kötete közül az első 91 antik szerző zsidó tárgyú adatait tartalmazza 576 oldalon. Ezek közül Hérodotos az első, és – véletlenszerűen – éppen Plutarchos a legutolsó. A második kötet, amely viszont csak 70 szerzőtől közöl szemelvényeket, ám ezt már 690 oldalon (s ebből csupán kettőt vesz el az előző kötetre vonakozó addenda és corrigenda!), Tacitusszal indul, s a Kr. u. 6. század első felében élt neoplatonista filozófussal és Aristotelés-kommentátorral, Simplikiosszal zárul.
More...