![Tri preispoljne budalaštine](/api/image/getgrayliteraturecoverimage?id=document_cover-page-image_1027256.jpg)
Tri preispoljne budalaštine
Ruskom javnom scenom danas vladaju tri, do te mere idiotske budalaštine, da zaista više nemam živaca da ih slušam. Budalaština prva: „Nije sve tako prosto“...
More...We kindly inform you that, as long as the subject affiliation of our 300.000+ articles is in progress, you might get unsufficient or no results on your third level or second level search. In this case, please broaden your search criteria.
Ruskom javnom scenom danas vladaju tri, do te mere idiotske budalaštine, da zaista više nemam živaca da ih slušam. Budalaština prva: „Nije sve tako prosto“...
More...
Reči „nacizam“ ili „fašizam“ koje je svet počeo da koristi posle Drugog svetskog rata postepeno su, izlizane od svakodnevne upotrebe u sovjetskoj i postsovjetskoj propagandi, gubile svoje prvobitno značenje. Danas se, već sasvim ispražnjene od semantičkog sadržaja, ove reči koriste čisto instrumentalno, kao tobože jake i ubedljive retoričke figure.
More...
Rat u Ukrajini preobražava čovječanstvo pred našim očima. Mislili smo da je ovakav rat nemoguć u 21. vijeku i da će svijet mirno poći u eru slobode, blistavog napretka, planetarne solidarnosti i izobilja za sve; a nakon jezivih prizora brutalnog razaranja ukrajinskih gradova, bombardiranja civila, žrtava na ulicama, izbjegličkih kolona – jasno je da svijet juri u katastrofu. Iako je svaki sukob drugačiji, skoro sve priče su svuda iste. Ljudi žele da žive u miru i često ne obraćaju pažnju na dinamiku događaja koji vode ka ratu. A, rat kad počne, veoma je teško zaustaviti ga.
More...
Rat je počeo na Majdanu. Pre osam godina, krajem februara 2014. godine na glavnom kijevskom trgu Majdan održane su velike demonstracije protiv proruskog predsednika Viktora Janukoviča i za priključenje Ukrajine Evropskoj uniji.
More...
„Nama je u srcima Bog, a njima su u glavama bube“, kaže kozački komandant koji se predstavlja samo nadimkom „Gnjurac“, i koji razgovara preko toki-vokija ispred pobunjeničkog sedišta u Kramatorsku. Ukrajinska vojska je ovog vikenda ušla u grad, deo pobunjene Donjecke oblasti, ali snage separatističke paravojske i dalje kontrolišu svoje sedište, zabarikadiranu administrativnu zgradu okruženu naoružanim ljudima, kao i u mnogim drugim gradovima širom samoproglašene Donjecke narodne republike.
More...
„Niko nije mogao da predvidi da ćemo toliko brzo skliznuti u najtežu krizu od kraja hladnog rata“. Ova izjava Spiegelu nemačkog ministra spoljnih poslova Frank-Waltera Steinmeiera je uznemirujuća. Ovakva vrsta izjava kasnije, kada katastrofa nastupi, ulaze u udžbenike istorije. Istina je da je upozorenja bilo sasvim dovoljno, ali ih je Zapad ignorisao i spremno se upustio u igru pokera sa Putinom. Mogući ishod – rat sa Rusijom. I to zbog Ukrajine? Naši političari su potpuno poludeli!
More...
Među nekoliko miliona zarobljenih ljudi u Kijevu koji u ovom trenutku strepe za svoju sudbinu je i moj prijatelj, ukrajinski pisac Andrij Ljupka. Došao je u Kijev pre par dana iz Užgoroda, sa krajnjeg zapada zemlje, na probu predstave Karbid rađene po njegovom istoimenom romanu (objavljenom i kod nas), i tu ga je zatekla ruska invazija.
More...
Dva su problema sa juče objavljenim srpskim stavom o napadu na Ukrajinu, koji se nekako zataškavaju neobjašnjivom dužinom. Prvi je u nedostatku političkog smisla. Drugi je u politikanstvu.
More...
Objašnjenje za, najpre, prisajedinjenje Donbasa, a potom za zauzimanje cele Ukrajine, ako do toga dođe, jeste odnosno biće da su ugrožena prava ruske manjine ili većine, već kako ko računa, ali pretpostaviću da je reč o manjini jer sve što ću reći ukoliko važi za manjinu utoliko više važi za većinu. Poređenje sa Hrvatskom i Bosnom i Hercegovinom je očigledno, pa ću odatle početi.
More...
Na konferenciji za novinare održanoj pre otprilike dve nedelje, Vladimir Putin je izjavio da ako se ikada i bude odlučivao na korak da pošalje vojsku u Ukraniju, „jedini razlog tome će biti zaštita građana Ukrajine“. Pa da ih vidimo hoće li da „pucaju u svoje ljude iza kojih ćemo stajati mi. Ne ispred, već iza njih“ – pojasnio je on. „Da vidimo da li će se odvažiti na to da pucaju na žene i nevinu decu!“
More...
Postojala je zamisao u prvim godinama interneta da će ovaj medij omogućiti ljudima da dopru do apsolutne istine o određenom događaju. U zemljama gde su mediji strogo kontrolisani građani će moći da zaobiđu državnu propagandu. Upoređivanjem različitih izveštaja moći će da utvrde šta se stvarno dešava. Ali ispostavilo seda je efekat interneta u revolucijama dosta komplikovaniji. U situacijama kao što je Majdan nezaležnosti ili trg Tahrir, gde semešaju dva protestna jezgra – tvrdoglavi ali nenasilni idealisti i ratoborni idealisti – jedna serija video snimaka za vrlo kratko vreme može nekoj grupaciji doneti desetine ili stotine hiljada pristalica, stvarajući ogromnu masu koja će imati globalni odjek.
More...
Krajem osamdesetih godina, kada je mnogo naučnika i naučnica, književnika i književnica pohrlilo iz SSSR-a na kongrese u intelektualno cvetajuću Jugoslaviju, bilo je nemoguće ne primetiti ukrajinski sastav: toliko lupetanja o nacionalnom duhu, od nikakvih sličnosti sa drugim Slovenima a naročito Rusima, preko neskrivenog antisemitizma, pa sve do nebuloza oko ukrajinskog “ґ” (koje je zaista bilo zabranjeno) kao izraza ukrajinske duše, teško se moglo podneti, pre svega zbog hiperprodukcije istoga u domaćem gnezdu. Pre nekoliko dana, na sajmu knjiga u Lajpcigu, eto nam svežih ukrajinskih intelektualnih boraca. Diksurs se nije mnogo promenio – od razlaganja kako je Putin psihijatrijski slučaj, sve do ocena da su i Belorusija i Ukrajina cvetale kad su im vladali Nemci. Ljudi su nedavno u Kijevu i drugde umrli za ideje, ideje to same po sebi nije popravilo. Učtivost zahteva da se slušaju svi koji imaju priliku da nešto kažu. Niko iz Ukrajine ili Belorusije nije nijednom rečju spomenuo ljudska prava, niko nije govorio o domaćim tajkunima, ili o razlozima da se preferiraju oni, evropski ili ruski eksploatatori.
More...
E to je brzina. Početkom godine je izgledalo prikladno meditirati o katastrofama proteklog veka i izgledima da se ponovo ukrcamo na Titanik istorije, na čijem će trupu neka nepredviđena santa napraviti malu pukotinu. Činilo se vrednim pomena da je brod potonuo – ukratko, zašto se desila 1914. – iznad svega zbog osetljivosti otvorenih društava na uspaničeni priziv časti i strah od poniženja. „Nepopustljivo isticanje sramote i obraza, položaja i kredibiliteta, straha od toga da budete shvaćeni kao slabi, obeležava retoriku 1914 – od trenutka kada je pogođen Franc Ferdinand do trenutka kada je vojska upućena na Zapadni front“, pisao sam. „Kada neko kaže, ’Udri u santu leda! Ne smemo dopustiti da izgledamo kao slabići’, vreme je da se istrči na palubu.“
More...
Niko u Vašingtonu ne kaže da želi rat, ali su svi u niskom startu. Obaveštajni krugovi su medijima doturili procene da bi u slučaju napada Rusije na Ukrajinu moglo stradati i do 50.000 civila. Analitičari dešifruju vojne oznake na fotografijama i analiziraju mačo ponašanje Vladimira Putina na sastanku sa francuskim predsednikom Emanuelom Makronom. Zimska Olimpijada u Pekingu je pri kraju, a zemlja u Ukrajini je još uvek dovoljno tvrda da izdrži tenkove. Vreme je za strah. Iz vašingtonskog miljea nacionalne bezbednosti periodično dopiru razne ideje o sprečavanju najgoreg ishoda: jedan stručnjak za evropsku bezbednost mi je rekao da po njegovom mišljenju Nato snage treba da organizuju zajedničke vežbe sa ukrajinskom vojskom u nekoj od okolnih zemalja, kako bi se ona na vreme sklonila s puta razornom ruskom napadu. U trenutnoj situaciji ovakve ideje istovremeno zvuče i suludo i pragmatično.
More...
Da li Putin želi da zauzme Ukrajinu, da je pripoji Rusiji i obnovi rusku imperiju iz doba Katarine Velike i Staljina? Ima onih koji tvrde da je to njegov životni san, dok drugi kažu da je u pitanju histerija zapada. Nemam odgovor na ovo pitanje, ali mogu da ispitam posledice vojne invazije u 21. veku. Takav potez ne bi samo ugušio težnje ka nezavisnosti jednog naroda. On bi poništio ogromno dostignuće čovečanstva u poslednjim generacijama, ono što istraživači nazivaju „novim mirom“.
More...
Dok Rusija gomila trupe na granici sa Ukrajinom i dok nam preti najveći rat u Evropi posle 1945, svi se bave pogađanjem namera Vladimira Putina. Međutim, strateško pitanje na koje zemlje Evrope i severne Amerike treba da odgovore glasi: koje su naše namere?
More...
Svi se pitaju da li će Vladimir Putin ući u rat sa Ukrajinom. Sudeći po ruskoj propagandi koja predviđa pobedu u roku od 48 sati, odgovor je nedvosmisleno da. Istina je nešto složenija. Iako gospodin Putin bez sumnje Ukrajinu smatra ruskom provincijom, što nam je i pokazao i u svojoj pseudoistorijskoj raspravi iz jula, nije sasvim očigledno da je njegov cilj rat. Direktni sukob – za razliku od iznenadnih upada, prikrivenih operacija i hibridnog ratovanja – nije u njegovom stilu. Nagomilavanje trupa u novembru je verovatno bio pokušaj da se zapad prisili na odricanje od bilo kakvih zahteva u pogledu Ukrajine. To bi bila velika pobeda za minimalnu cenu.
More...
During the first year at the office, President of Ukraine Vladimir Zelenskyy hardly managed to set, or at least explain his team’s foreign policy priorities. However, the Eastern Partnership did not go unnoticed on his agenda in multiple dimensions: as an instrument of cooperation with the European Union, as a region as a whole, and at the level of bilateral contacts with partner countries. Which of these tracks was more important and who did Ukraine manage to work with more efficiently while ignoring other capitals so far? The results of the first year of President Zelenskyy for the Eastern Partnership are analyzed by Hanna Shelest. Meanwhile, in May, election campaigns launched in three countries of the region. In Belarus it started with the crackdown on the opposition, fines and arrests. In Moldova President Dodon started campaigning, in spite of all anti-epidemic measures. In the meantime, in Georgia it is still not clear which law will be applied to the parliamentary elections in October as the authorities and the opposition are still failing to find compromise. Last month, Armenia was one of the first to lift quarantine restrictions and immediately faced a new wave of incidence of COVID-19. The prime minister and his entire family tested positively for coronavirus. In May, Azerbaijan faced a wave of arrests, with both the opposition and government officials behind bars. And Ukraine managed to get into two high-profile international scandals and new difficulties in relations with its partners, the United States and Georgia. All these and other major developments of the month in the countries of the Eastern Partnership are analyzed in our traditional reviews. //// CONTENT: Analytica: Border Tensions between Armenia and Azerbaijan: Military and Political Implications // Azerbaijan: Authorities’ War on Two Fronts // Armenia: COVID-19 Eases, but Armenia is Badly Shaken // Belarus: Pre-Election Repressions and Economic Voluntarism // Georgia: First Parliamentarian Candidates are Registered // Moldova: Economy remains Fragile and Domestic Stability Volatile // Ukraine: Hot July before Political Summer Break
More...
The sharp collapse in world oil prices has opened a new window of opportunities for most of the Eastern Partnership countries. This is a chance for the “association club” countries to comply with European requirements and create the necessary energy stocks with minimal budget expenditures. In addition, the crisis has shown the importance of developing the infrastructure that connects the states of the region. The first batch of Azerbaijani oil was delivered to Belarusian refineries via Georgian and Ukrainian ports and Ukrainian oil pipelines and became a trump card in the negotiations between Minsk and Moscow. How has the oil crisis affected Russia’s behavior in the region? And what new opportunities do the Eastern Partnership countries face? We analyzed in the current issue. Nevertheless, the focus in the region, as well as in entire world, in April remained on combating the coronavirus pandemic and its economic and social consequences. Although countries are slowly starting to lift quarantine restrictions, the situation is far from normal. Azerbaijan has already felt a serious blow in the banking sector. In Armenia, small and medium-sized businesses received only a tiny share of promised support from the state. Belarus, contrary to the epidemic, held a national Saturday clean-up and is preparing for the May 9 parade. The capital is still closed in Georgia and curfews are in effect. In Moldova, the coronavirus has aggravated the domestic political crisis while the Constitutional Court blocked the package of anti-crisis measures adopted by the government. Meanwhile, in Ukraine, the governmental team faces staff shortages All the main April developments in the region are analyzed in our latest digest. //// CONTENT: Analytica: Oil Crisis: a Window of Opportunity for the Eastern Partnership // Azerbaijan: Supreme Court Discharged Two Opposition Members // Armenia’s Gradual Reopening // Coronavirus in Belarus: Controversial Decisions and European Solidarity // Georgia Gradually Comes out of Quarantine // Moldova: Economic Recession Seems Inevitable // Corona Crisis in Ukraine: Long-term Consequences are Inevitable
More...
The interests of the Eastern Partnership countries in September strangely settled between the West and the East. In search of partners and allies, gazes turned in different directions. The new political force in Ukraine finally concentrated all power in its hands – from the president to the parliament and the government - and took full responsibility for the country’s course. Will Eurointegration remain Kyiv’s priority, and will it maintain the dynamics? New appointments and the program of the new prime minister were studied in search of answers by Hennady Maksak. Moldova is trying to balance between Moscow and the West. The pro-Russian president and the pro-European government send completely contradictory messages to foreign partners. How long can such balancing last? For Belarus, it’s traditionally not a choice. Minsk continues to flirt with the West, while it is initialed to an agreement on deepening integration with Russia. Georgian economy suffers losses from Russian sanctions and is looking for ways to diversify markets. For the first time since the August 2008 war, the foreign ministers of the two states met. Azerbaijan is developing cooperation in the East, with Saudi Arabia and Turkey. Meanwhile, the next round of negotiations on Nagorno-Karabakh with Armenia gave no visible results. These and other major developments of September in the Eastern Partnership are analyzed in our monthly reviews. //// CONTENT: Armenia: Anti-corruption probe widens amid court crisis // Azerbaijan: Focusing on economy // Belarus: not choosing between “West” and “East” // Georgia: Government reshuffle before elections // Tug of war in Moldova? / Ukraine: New authorities – new challenges // Analytica: Eurointegration track of the new team in Ukraine: Writing one, thinking two?
More...