We kindly inform you that, as long as the subject affiliation of our 300.000+ articles is in progress, you might get unsufficient or no results on your third level or second level search. In this case, please broaden your search criteria.
V první kapitole naší publikace uvádíme čtenáře do obecného kontextu, do něhož budeme následně zasazovat naše výzkumná zjištění o netradičních studentech.
More...
Když jsme s naším projektem začínali, bylo téma netradičních studentů v České republice poměrně nové. Na malou výzkumnou pozornost věnovanou českému vysokému školství se u nás poukazuje opakovaně (Kasíková, 2015a, 2015b; Pabian, 2012; Šima & Pabian, 2013). Ještě ve větší míře se to týká netradičních studentů na vysokých školách. Vstupovali jsme tedy do terénu poměrně neznámého, což přirozeně vyžadovalo hledání teoretické a metodologické inspirace v zahraničí, ale zároveň i jistou obezřetnost při předpokládání jednoduchých analogií se zahraničními zjištěními. Potřebovali jsme předmět našeho zájmu v jeho různorodosti co nejpřesněji vymezit. Proto jsme, jak bylo vysvětleno v kapitole 1, definovali netradiční studenty skrze alespoň roční přerušení vzdělávací dráhy a jejich věk, tedy 26 let a více. Zároveň jsme se rozhodli soustředit naši pozornost na veřejné vysoké školy, nikoli však proto, že by soukromé vysoké školy studium pedagogických oborů nenabízely nebo že by nebyly k netradičním studentům vstřícné. Statistická data uvedená v kapitole 1 napovídají, že tomu může být právě naopak. Naše rozhodnutí zahrnout do výzkumu pouze veřejné vysoké školy bylo vedeno snahou podat co nejvíce konzistentní zprávu o procesech, které se dějí v rámci srovnatelných institucionálních podmínek. Výzkum netradičních studentů na soukromých vysokých školách tedy čeká na další výzkumné projekty.
More...
Po teoretickém ukotvení skupiny netradičních studentů pedagogických oborů a představení metodologie našeho výzkumu se konečně můžeme začíst do první empirické kapitoly. Ve čtvrté kapitole této knihy se budeme zabývat vzdělávacími drahami netradičních studentů a životními příběhy, které je ke studiu přivedly. V první části se zaměříme na vzdělávací dráhy, které budeme dokládat naším kvantitativním i kvalitativním vzorkem. Ve druhé, kvalitativní části budeme tyto dráhy navíc ilustrovat nejenom průřezovou analýzou obecnějších typů vzdělávacích drah netradičních studentů, ale i jednotlivými životnímu příběhy, které se za nimi skrývají.
More...
V předchozí kapitole jsme se věnovali různým životním okolnostem, které netradiční studenty provázejí na jejich vzdělávací dráze. Dostávají se do situací, kdy měnící se životní nároky přinášejí potřebu změny a případně i potřebu řízení této změny. Různé okolnosti proto mohou vést dospělé k rozhodnutí znovu se vrátit ke studiu. Je nepochybné, že dospělí jsou zejména v posledních dekádách stále více mobilizováni ke vzdělávání. Výzkumy zabývající se vzděláváním dospělých však věnují poměrně malý zájem důvodům nebo motivům, na základě kterých se dospělí znovu stávají studenty (Rozvadská & Novotný, 2019). Bourgeois a Nizet (1987) spojují vstup do vzdělávání s kritickým momentem v průběhu životní dráhy, s obdobím projevujícím se určitým napětím mezi možným a realizovaným. Napětí, které vyvolávají mnohé životní situace, se následně může stát impulsem ke změně.
More...
Pro netradiční studenty, zejména ty, kteří studují v kombinované formě studia, je snad nejvýznamnější okolností, která jejich studium provází, různorodost jejich životních angažmá. Tato kapitola vychází dominantně z dat získaných prostřednictvím individuálních a skupinových rozhovorů s respondenty – netradičními studenty, v menší míře se opírá také o výsledky dotazníkového šetření.
More...
Představili jsme životní a vzdělávací dráhy, jimiž netradiční studenti ke studiu putují (kapitola 4), víme, jaké motivy je ke studiu vedou (kapitola 5) a jak své rozmanité závazky slaďují (kapitola 6). Nyní se budeme věnovat tomu, jak své studium netradiční studenti vnímají. Cílem této kapitoly je na základě kvalitativních dat představit vlastnosti studia, které netradiční studenti pedagogických oborů vnímají pro svou studijní zkušenost jako důležité. Jedná se o čtyři klíčové oblasti: vnímaný přístup ke studentům, vnímanou smysluplnost studia, vnímanou náročnost studia a vnímanou didaktickou kvalitu.
More...
V této kapitole přesouváme pozornost na výsledky získané prostřednictvím dotazníkového šetření realizovaného mezi netradičními studenty pedagogických oborů na českých vysokých školách. Zaměřujeme se na jednotlivé aspekty studia netradičních studentů, které jsme sledovali právě v rámci dotazníkového šetření, a mapujeme rozdíly v těchto aspektech na základě genderu, věku a základních typů netradičních studentů vycházejících z jejich vzdělávací dráhy. Mezi sledované aspekty patří akademická motivace, vnímaný význam studia, vnímané studijní podmínky (tj. studijní zátěž a podpora ze strany školy a studijní komunity), přístupy ke studiu, studijní a pracovní angažovanost, studijní úspěšnost a studijní, pracovní a životní spokojenost.
More...
V předchozích kapitolách jsme postupně představovali dílčí zjištění, ke kterým jsme na základě našich dat a analýz dospěli. V této kapitole od dílčích zjištění poněkud poodstoupíme a zaměříme se na vztahy mezi kategoriemi a výsledky, které považujeme za klíčové. Nejprve se budeme věnovat zjištěním z kvantitativních dat, poté kvalitativních dat a následně v duchu smíšeného výzkumného designu integrujeme zjištění ze všech fází našeho výzkumu.
More...
Poté co jsme shrnuli výsledky našeho šetření, nezbývá než přemýšlet, zda a případně jakým způsobem je možné na základě našich analýz navrhnout nějaká doporučení, která by zlepšila podmínky pro studium netradičních studentů. Inspiraci můžeme hledat v zahraničí, avšak vzhledem ke specifikům české situace, ale také vzhledem k datům, která jsme během našeho šetření získali, využijeme i v tomto případě přístup, který staví na datech. Současně budeme naše doporučení v některých případech konfrontovat se zahraniční literaturou.
More...
Celá naše publikace pojednává o netradičních studentech na vysokých školách. U zrodu myšlenky věnovat se právě netradičním studentům stál prostý zájem o všechny dospělé, kteří se ve svých životech rozhodli jít jinou cestou než většina ostatních. Uveďme si několik takových příkladů. Co stojí například za rozhodnutím čtyřicetiletého muže, který chce změnit svou dosavadní profesní kariéru směrem k jinému oboru? Nebo svoje kompetence v oboru rozvinout a posílit? Co stojí například za rozhodnutím třicetileté ženy, která až doposud věnovala svou pozornost především péči o rodinu a děti? Jaké mají motivy ke změnám ve svých životech? A co je v důsledku přivedlo k myšlence začít studovat? Proč nepokračovali ve studiu jako většina ostatních, tedy hned po ukončení střední školy?
More...
This publication is devoted to the topic of non-traditional students in tertiary education. For our definition of this group, the key criteria are age and a break in the formal educational trajectory after high school. From among all the non-traditional students in Czech higher education, we selected those who chose university studies in study programs that qualify them for work in education (e.g., teachers, counsellors, youth workers, teacher assistants, social educators, and adult educators). This choice was made for both methodological and substantive reasons.
More...
The paper with musical and sociological focus is reflecting the specifics of regional problematics of music education enshrined in the pedagogical principles of Jan Amos Comenius. Excursion into this period of our history provides numerous comparison and reflection, not only in context with contemporary music.
More...
Teaching Studies and their practical professional preparation (training) in Slovakia are not conceptually created in the spirit of international trends. Teaching experience in the world is designed with an emphasis on the student as part of the two approaches. Competence approach emphasizes increasing development of designated teaching competencies; it is oriented on outputs. Reflexive (phase) approach builds teaching experience according to the phases of gradual transformation of the role of a student into the role of a teacher with the crucial role of permanent reflection of professional practice; it is oriented on the process. The main trends are: intensifying character of teaching school experience, reflective character of practical training, student portfolio, reasoned out cooperation between universities and training schools, highlighting the role of the mentor (trainer teacher) and increasing requirements for the implementation of this function, the growth of importance of evaluation of teaching practice for successful completion of study, increase of the proportion of teaching experience within the study, the tendency to standardization of the teaching practice. A further trend is a model of clinically oriented teacher preparation (training) which begins with clinical experience of students acquired during continuous clinical teaching experience gained within the study. An integral part of higher education institutions are clinical university schools with specially prepared mentoring teachers. These schools cooperate with universities not only in providing for mutual instruction, but also in research and development of teaching innovations.
More...
In my paper I want to draw your attention to an information about activites of Society for Music Education in this period. I will present the opinion of the Czech Music Teaching Society directed to reviewing the reform in progress – Standards for music education. I would encourage wider discussion that should define the goals of the Music for the next term and concept of music education in general. Another point of my contribution is viewing the preparation of future teachers at the Pedagogical Faculty, further training of teachers in general and results of 1st Music Olympiad Czech Republic 2018.
More...
The paper concerns the investigation how important is for organisations to have further professional education incorporated into the organisation’s long-time strategy plan. A questionnaire containing questions related to the subject of research was distributed to a number of organizations. The analysed sample consisted of 115 organizations, both profit and non-profit ones. Statistical methods for categorical data, particularly Pearson’s chisquaredtest of independence and two-sample proportion test, were used to fulfil the objective of research. The results of this paper show that incorporating education into the long-term strategy is clearly connected with a higher rate of measuring and evaluating impacts of education. As shown in our previous research, this leads to using more effective methods of further education and thus to more effective use of financial means that organisations devote to education and training of their employees. The recommendation following from the results is that organisations should incorporate further education into their long-term strategies and HRM plans as this is clearly connected with higher investments of organisations into further education, thus also with the increased organisations’ performance.
More...
Vývoj dítěte a vlivy, které na něj působí, patří mezi témata, která jsou v psychologii dlouhodobě a podrobně zkoumána. Pozornost bývá často zaměřena na porozumění rodinnému kontextu, tedy tomu, jak na dítě působí a jak jeho vývoj ovlivňují faktory jako kvalita partnerského vztahu rodičů, rodičovské konflikty, počet a onemocnění sourozenců a mnohé další. Další charakteristikou rodinného kontextu, na který bývá výzkumná pozornost v poslední době více zaměřována, je takzvané spolurodičov ství. Dle McHalea a Iraceové (2011) má podoba spolurodičovství dopad na dítě, ať už vyrůstá v jakémkoli rodinném uspořádání – v tradiční rodině s matkou a otcem, v rodině s rozvedenými rodiči, s matkou samoživitelkou, v rodině homosexuálního páru, s matkou a babičkou apod. Autoři dále uvádějí, že všechny rodinné systémy jsou z hlediska spolurodičovství stejně důležité – každý „spolurodič“ se takzvaně počítá a je pro dítě důležitý.
More...
Vztahy mezi učiteli a žáky jsou zkoumány již několik desetiletí (Pianta, 1992). Za tuto dobu se podařilo docela dobře zmapovat, jak kvalita tohoto vztahu ovlivňuje chování žáků a jejich školní úspěšnost, a to od mateřské až po střední školu. Konkrét ně ovlivňuje adaptaci na požadavky školy (Baker, Grant, & Morlock, 2008), výkon ve škole (Roorda, Koomen, Spilt, & Oort, 2011), motivaci k učení a zapojení ve výuce (Allen, Witt, & Wheeless, 2006; Roorda et al., 2011), chování a sociální dovednosti (Berry & O’Connor, 2010; Buyse, Verschueren, & Doumen, 2010; Crosnoe, Johnson, & Elder, 2004), spolupráci s učitelem (Gregory & Ripski, 2008), sebepojetí (Dema ray, Malecki, Rueger, Brown, & Summers, 2009; Verschueren, Doumen, & Buyse, 2012) a další. Vztah s učitelem může působit jako protektivní faktor školní neúspěš nosti, a to zejména u žáků, kteří mají problémy s přizpůsobením (Sabol & Pianta, 2012). Výzkum však zatím neposkytuje dostatek informací o tom, jak se vztahy mezi učiteli a žáky vyvíjejí, jak je lze zlepšit a jak konkrétně ovlivňují žáky a jejich chování (Hughes, 2012).
More...
Od devadesátých let dochází v České republice ke změně paradigmatu v řízení škol: akcent se přesouvá výrazněji dovnitř škol; ve zvenčí vytyčeném prostoru pak mohou školy dělat, co uznají za vhodné. Učitelé získali více volnosti při tvorbě kurikula a primární pozornost se zaměřuje na hlavní proces – učení se žáků. Více poskytnuté autonomie školám a učitelům znamená více odpovědnosti, jiné způsoby a snad i více práce, více tvořivosti a nápaditosti. Učitelé jsou vystaveni požadavku učit se novým znalostem a dovednostem, které úspěšná práce v proměňujících se školách i společnosti vyžadují. Učení se tedy stalo doménou nejen žáků, ale i učitelů. Brzy po rozsáhlých změnách v devadesátých letech bylo zřejmé, že školy budou potřebovat celou řadu podpůrných opatření přicházejících zvnějšku, ale i takových, která si začnou budovat samy vlastními silami. O vybraných podpůrných aktivitách (přicházejících zvnějšku), které podporují procesy učení ve školách, pojednáme v této kapitole. Zaměříme se na aktuální podpůrné informační, materiální i lidské zdroje, které jsou školám v českém prostředí k dispozici. Postupně představíme vybrané instituce poskytující různé druhy podpor ze strany státu (ministerstva) či místních samospráv, neziskových organizací a jiných subjektů a vybereme některé významnější programy a projekty určené školám. Neaspirujeme na kompletní výčet možností, cílem je podat rámcový přehled o tom, jaké podpůrné mechanismy, s jakými cíli a v jaké podobě jsou školám v České republice k dispozici.
More...
Výzkumný a rozvojový projekt LOV – Læring og Vurdering (v angličtině Learning and Assessment – LaA, v češtině Učení a hodnocení), probíhal mezi lety 2007 a 2012 pod záštitou Østfold University College. Školy si v něm měly možnost otestovat některá opatření vedoucí k rozvoji zaměření a vyššího uvědomování si procesů učení.
More...